7c.+Nagarjuna

=﻿Acharya Nagarjuna=

Nagarjuna ble født ca. 150-250 etter vår tid i Sør-India. Han var opprinnelig hinduist, men konverterte senere til buddhismen. Dette er synlig i filosofien hans, som viderefører buddhistisk tankegods som f.eks ideen om ikke-selvet, den gylne middelvei og nirvana. Han grunnla Mahayanabuddhismen, hvor filosofien hans er retningsgivende. Dessuten anses han som den nest største buddhistiske tenkeren, etter selveste Siddharta Gautama. [[|wikipedia]]

Væren; å eksistere
Et av spørsmålene Nagarjuna funderte på var væren: hva vil det si å eksistere? Nagarjuna mente at fullkommen eksistens innebærer at noe er udelelig, uforanderlig og har oppstått uavhengig av noe annet. Vi kan prøve ut kriteriene hans på en enkel gjenstand. Som eksempel tar vi for oss en stol. En typisk stol består av en treplate med fire ben av tre. Er den fortsatt en stol om vi tar den fra hverandre? Nei, mener Nagarjuna. Vi kan bruke den samme tankegangen på mennesket, som består blant annet av kjøtt og ben, og komme frem til det samme resultatet. Hverken i stolen eller mennesket er det noe iboende som gjør det til stol eller menneske. Nagarjuna sier at tingene mangler //essens.// Videre må vi drøfte forandring. Et eksempel er blomsten som begynner livet sitt som et frø før den springer ut og blomstrer, for deretter å visne hen. Det er dette Nagarjuna tar tak i når han sier at eksistensen er preget av forandring. Alt gjennomgår en eller annen forandring. Ingenting er uforanderlig. Det siste kriteriet handler om hvordan ting blir til. Vi tar igjen for oss stolen. Før stolen ble til var den bare tre. Den var avhengig av en snekker, som formet den til en stol. Den har derfor ikke oppstått uavhengig. Slik er det med alt i tilværelsen, mente Nagarjuna. Alt er avhengig av noe annet enn seg selv for å bli til. Som vi har sett er det ingenting som kan sies å være udelelig, uforanderlig eller uavhengig oppstått. Dermed er fullkommen eksistens umulig. Samtidig blir det meningsløst å si at tingene //ikke// eksisterer. Nagarjuna mener at eksistensen, som vi opplever den er en middelvei mellom de to ekstremene fullkommen eksistens og ikke-eksistens. Eksistensen blir beskrevet som tomhet; midlertidig og uten faste holdepunkter [[|wiki]]

Hva er sannhet?
Et annet spørsmål som står sentralt i Nagarjunas filosofi er "hva er sannhet?". Nagarjuna mente at det finnes 2 sannheter: en konvensjonell sannhet og en absolutt sannhet. Det er forholdet mellom de to som er viktig. For å forklare forholdet kan vi ta for oss hørselen. Hørselen er en sans mennesket bruker til å innhente informasjon. Vi kan for eksempel høre musikk. Derimot kan vi ikke høre lyden av en hundefløyte. Lyden er utenfor vårt hørselsregister. Nagarjuna mener at det er likedan med logikk og sannhet. Når mennesker skal forstå verden rundt seg, bruker de logikk for å sette den i system. Men hva om sannheten ligger utenfor vår fatteevne? Da kommer logikken til kort når den skal forklare de store sammenhengene. Logikken kan kun forklare den konvensjonelle sannheten. Ettersom hele eksistensen er preget av tomhet, vil menneskets forestillinger og tanker også være tomme. Til og med ideene om Nirvana og Nagarjunas egne læresetninger må anses som tomme. Nagarjuna mener at den konvensjonelle sannheten er å innse nettopp dette; at "alt er tomhet." [I samme verden] Man må ta denne sannheten innover seg og forkaste ens tidligere oppfatninger. Først da kan man begynne å utforske den absolutte sannheten. Som nevnt kommer logikken til kort når man skal beskrive denne sannheten. Derfor kan man ikke lære gjennom logikk. I stedet erfarer man den gjennom mystikk. Nagarjuna vektlegger meditasjonen for å komme i kontakt med den absolutte sannheten. Den absolutte sannheten er veien til frigjørelse. Den erstatter dermed Nirvana/Moksha. [[|wikipedia]]

Kildeliste:
I samme verden - Religion og Etikk Vg3 [] [] []