8b.+Kierkegaard

=Søren Kierkegaard  =

=
mennesker, uansett tru. ([|wikipedia], [|snl], Under same himmel) =====

=
Då har han slutta å vere ein spissborgar. ([|gyldedal], [|uib]) =====

=
Kierkegaard var svært oppteken av livet og om eksistensen til menneska og betydinga av den. I forhold til korleis han skildrar sitt “sjølv” meinte han også at dersom ein fann dette =====

=
“sjølvet”, var det lett å gå i feil retning. Han meinte at dersom ein bryt ut av tilværet til ein spissborgar, vil det opne for fleire moglegheiter å leve på. Han beskriver desse =====

=
retningslinja gjennom tre stadium, som også er kjent som stadielæra. Stadielæra er altså ei vegleiing til korleis ein kan oppnå personleg fridom og korleis ein skal leve best mogleg. =====

=
personen kan gå vidare. ([|wikipedia], [|gyldendal]) =====

=
og barn. Det viktigaste er ikkje kva du oppfattar som rett og galt, men at ein i det heile tatt vel å forholde seg til det som er rett og galt. Etikaren gjer no val basert på eigne meiningar, I =====

=
 motsetning til spissborgaren som gjer dei “fordi slik skal det gjerast”. Etikaren vel å forplikte seg til kjærleiken ut livet, I forhold til estetikaren som speler på lystene sine. Etterkvart blir =====

=
også etikaren fortvila, meinte Kierkegaard. Etikaren ønsker nok å finne seg sjølv, men kan ikkje. Kierkegaard meinte nemleg at ein ikkje kan finne seg sjølv aleine. Sjølv om etikaren vel å =====

=
halde ved ekteskapet livet ut, er livet kort og etikaren sjølv kan ikkje bestemme over forholda og omgjevnadane som rår over livet. Dette stadiet ender med at etikaren kjenner seg =====

=
skuldig. ([|wikipedia], [|gyldendal]) =====

=
Det tredje og siste stadiet vert kalla det religiøse stadiet og har samanheng med skuldkjensla til etikaren. Han treng no å førestille seg at livet er evig for å sjå det i ein meiningfull =====

=
samanheng. Gjennom det religiøse stadiet forsikrar menneska sin hengivnad til gud og evigheita. Dette går i mot fornufta og Kierkegaard samanliknar det med ”å kaste seg ut på de 70 =====

=
000 favners dyp”. Å hengi seg til Gud er å hengi til det uforståelege. Fordi dette spranget er så uforståeleg, er det også det modigaste. Trua går altså framfor fornufta gjennom =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Kierkegaard sin stadielære. Han trur på ein kristen eksistensialisme kor den religiøse går i kyrkja fordi han hengir seg til Gud, i motsetning til spissborgaren som gjer det fordi det vert =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">forventa av han. ([|wikipedia], [|gyldedal]) =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;"> =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Kierkegaard meinte at sanninga er subjektiv, altså at sanningar er viktige når mennesket møter dei med engasjement. Han meinte at dei sanningane som betydde noko, var sanningar =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">som ein opplevde personleg. Berre desse sanningane var sanne for kvart individ. Kierkegaard brukte ofte kristendommen i samband med dei filosofiske tankane sine, også når det =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">gjaldt å finne ut kva som var sanning. Eit eksempel er spørsmålet om kristendommen faktisk er sann. Kierkegaard meinte at dette var eit spørsmål som ein ikkje kunne svare på teoretisk, =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">men eit spørsmål om liv eller død. Det er noko ein nærmar seg med personleg lidenskap, ikkje noko ein treng å diskutere. Det er altså eit skilje mellom eit filosofisk spørsmål om Gud sin =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">eksistens og kvart individ sitt forhold til dette spørsmålet. Det enkelte individet står åleine ovanfor eit slikt spørsmål, og det svaret som ein meiner er sant, er subjektiv sanning, =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">sanning for seg sjølv. Dersom ein skal svare på slike spørsmål, meinte Kierkegaard at trua er avgjerande. "Kan jeg objektivt gripe Gud, så tror jeg ikke, men nettopp fordi jeg ikke kan =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">det, derfor må jeg tro”, har Kierkegaard sagt. Mange har prøvd å finne ut om Gud eksisterer, men dersom ein er for oppteken av å finne slike sanningar, mistar ein trua. Det som er =====

=
<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">avgjerande i denne samanhengen er ikkje om religionen er sann, men om den er sann for kvart individ. (Under same himmel, [|kursveven], [|wikipedia]) =====

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">Kjelder:

<span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">[] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">[] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">[] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">[] <span style="font-family: 'Times New Roman',Times,serif;">[]