4c.+Mill

=John Stuart Mill=

John Stuart Mill ble født den 20.mai 1806 i London. Han var James Mills eldste sønn. James var opprinnelig skottsk, men flyttet til London og ble en respektert og anerkjent filosof. I likhet med faren voks John opp til å bli en av 1800-tallets mest innflytelsesrike forkjemper for den liberale tankegangen, spesielt med tanke på sosialliberalisme. Yrkene han for det meste valgte å jobbe med var filosofi og økonomi. (Wikipedia)



Ideologi
Tankene hans har fremdeles stor betydning i samfunnet i dag. Vist man kort skal oppsummere Mills tanker er det at han vil utvikle et positivt syn på universet og menneskets plass i det. Disse tankene legger vekt på å gi et oppløftende blikk på menneskets fremgang, kunnskap og individuell velvære. Ikke alle tankene til Mill er helt originale. De bygger blant annet på tankene til tidligere filosofer som John Locke, George Berkeley og David Hume. Det Mill gjorde var å gå i dybden av disse tankene og legge nye meninger i dem.

En av hans viktigste ideer var at demokratiet må bygge på allmenn stemmerett. Både menn og kvinner skulle ha like rettigheter. Begge skulle kunne stemme og begge skulle være sosialt, politisk og økonomisk likestilt. På denne tiden var dette veldig radikale tanker. Disse ble fra veldig mange møtt med frykt. Folk var redde for at massene skulle få makten eller at det skulle føre til vanstyre ved at uerfarne politiker vart innsatt. Mill selv mente at disse bekymringene ikke var uten grunn. Derfor kom han opp med ideer som skulle hjelpe til med at flertallets meninger ikke ensidig skulle gjelde.

Det vi kan si er den største forskjellen mellom Mill og tidligere idealister som hadde frihet og likhet som mål var at Mill ville ha likhet for __alle__. Han ville ikke bare ha likhet for et folk i et land eller for alle i en klasse, men for alle mennesker uansett nasjonalitet, hudfarge og politiske meninger (med unntak av tilbakestående, kriminelle, folk som mottar fattighjelp og barn) og ikkje minst kjønn. En grunn til at Mill mente at dette ville være til det beste for samfunnet var at når alle borgere ble trukket inn i dette ville flere og flere bli politisk interesserte. På denne måten ville flere få bedre vurderingsevne og bedre forståelse av menneskets felles gode. Resultatet av dette mente han ville bli en sikring for folket og føre til økonomisk vekst. (Likhet i samfunnet: Kunnskapsforlaget)



Utilitarismen kan regnes som Mills kanskje aller største tanke. Denne ideen bygger på tankene til den tidligere engelske filosofen Jeremy Bentham, og har faktisk røtter helt tilbake til antikkens Hellas. Ideene i utilitarismen kan vi finne igjen i mange av de andre tankene hans. Prinsippet bak utilitarismen er at alle handlinger er en moralsk plikt der konsekvensene av handlingene må vurderes opp mot alle berørte parter. Overvekten av godt eller dårlig utfall avgjør om det er en god eller dårlig moralsk handling. Om handlingen er moralsk riktig bringer den mer lykke enn ulykke. Mill definerte lykke som "glede og frihet fra smerte", og ulykke som det helt motsatte. I positiv utilitarisme snakker vi om hvem handlingen bringer mest glede til, men i negativ utilitarisme er det ment hvem handlingen fører minst ulykke over.

Det er i hovedsak to typer utilitarisme som vi skiller mellom. Disse er handlingsutilitarisme og regelutilitarisme. Regelutilitarisme vil si de handlingene som somregel fører til lykke. Generelt gode handlinger. Handlingsutilitarisme er på en måte det motsatte. Altså handlinger som fører til lykke men som i noen tilfeller kan virke feil. Dette kan for eksempel være å sette en uskyldig mann i fengsel for “the greater good”.

John Stuart Mill brukte disse prinsippene bak Utilitarismen til å forklare mange av de andre tankene sine. Innenfor økonomi var Mill for fri regulering, men han sa også at det var greit med skatt på varer som alkohol på grunn av det utilitaristiske grunnlaget. Mill ville at alle folk skulle følge prinsippene om utilitarisme som han hadde satt opp. Han mente at dette ville føre til et bedre samfunn der godene ville føre til lykke for flertallet. (Utilitarismen: Stanford og Wikipedia)

Kilder
@http://no.wikipedia.org/wiki/Etikk - Sist besøkt 18.03.2011 @http://www.kunnskapssenteret.com/articles/2813/1/John-Stuart-Mill--1806---1873/John-Stuart-Mill--1806---1873.html - 14.03.2011 @http://en.wikipedia.org/wiki/John_Stuart_Mill - Sist besøkt 18.03.2011 @http://plato.stanford.edu/entries/mill/ - Sist besøkt 18.03.2011 @http://www.logistikk-ledelse.no/2003/kv/kv04-02.htm - Sist besøkt 16.03.2011 @http://de.wikipedia.org/wiki/John_Stuart_Mill - Sist besøkt 16.03.2011 I samme verden - Cappelen Damm - Utgave nr. 2 - 2008 - Forlagsredaktør: Marianne Kaurin